Mihailov a semnalat faptul că de la recensământ la recensământ numărul românilor din Voivodina scade cu câte 10.000 de suflete, iar perspectivele nu sunt îmbucurătoare.
În cadrul panelului sub genericul ,,Comunitatea românilor din Serbia între problema retrocedării proprietăților românești din Voivodina și presiunea pentru dispariția celei mai vechi organizații românești”, unul dintre organizatorii Universității de la Izvoru Mureșului, totodată și moderatorul evenimentului, președintele Fundației Naționale pentru Românii de Pretutindeni, Eugen Popescu, a menționat că din cauza datoriilor lăsate de fostul lider, Ion Cizmaș, Comunitatea Românilor din Serbia, care funcționează din 1990, riscă să fie desființată.
Organizaţia reprezentativă a etnicilor români din Voivodina încearcă de ani de zile să obţină sprijinul statului român în revendicarea proprietăţilor care au aparţinut românilor din comunitate și care au fost confiscate de statul iugoslav comunist. Potrivit legislaţiei sârbe privind restituirea proprietăţilor confiscate abuziv în timpul regimului comunist, bunurile nerevendicate până în martie 2014 nu mai pot fi retrocedate. ,,Nu se știe cine va înlocui Comunitatea Românilor din Serbia. Noi suntem unica organizație care am cerut retrocedarea acestor bunuri, statul sârb nu ar mai avea cui să retrocedeze”, a spus Ștefan Mihailov.
Reprezentantul românilor din Voivodina a mai anunțat că fie la finalul lunii septembrie, fie la începutul lunii octombrie, Comunitatea va organiza un forum în cadrul căruia vor fi invitați toți cei care doresc să își prezinte ideile și strategia în legătură cu românii din Serbia. ,,Sper că vom găsi un dialog comun”, a încheiat Mihailov.
InfoPrut amintește că în perioada 11-16 august se desfășoară lucrările Universității de Vară pentru românii de pretutindeni, sub genericul ,,România Europeană și românii de la frontiera Uniunii Europene și NATO”. Evenimentul este organizat de Centrul Cultural Toplița, în parteneriat cu Fundaţia Naţională pentru Românii de Pretutindeni (Bucureşti) și Centrul European de Studii Covasna-Harghita (Sf. Gheorghe), cu sprijinul Departamentului Politici pentru Relația cu Românii de Pretutindeni, Institutul Cultural Român şi al Episcopiei Ortodoxe a Covasnei şi Harghitei.